190
Упродовж багатьох років комунальні підприємства, які опікувалися ярмарками, сезонною торгівлею на вулицях, мали збитки
Окрім усього, численні скандали в сфері вуличної торгівлі були для столиці буденним явищем. Наприклад, власники кіосків регулярно звинувачували у корупції чиновників КМДА.
Два роки тому до трійки найбільш збиткових київських комунальних підприємств за підсумками фінансової діяльності в 2022 потрапило, зокрема, й КП «Міський магазин» – у нього було зафіксовано 8 мільйонів 200 тисяч гривень збитків. Про це повідомила КМДА у відповіді на інформаційний запит редакції.
![](/wp-content/uploads/2024/09/7f7ef14b9da8ca48e237a63bdbd6c9dc.jpg)
Чим займався «Міський магазин»? Серед завдань: реалізація книжок та супутніх товарів, надання послуг з облаштування і утримання місць сезонної торгівлі та засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, послуги з облаштування атракціонів. За 2023 рік підприємство недоотримало доходів на 12 мільйонів 658 тисяч гривень. Його фінансовий результат за 2023-й – збитки на 545 тисяч гривень (хоча було заплановано одержати прибуток на суму 1 мільйон 107 тисяч гривень).
КП «Міський магазин» підпорядковане Департаменту промисловості та розвитку підприємництва КМДА, яким керує Володимир Костіков.
У каламутній воді
Нагадаємо, що «Міський магазин» КМДА створила в квітні 2015 року. Як же він поповнював бюджет міста? Впродовж двох років до скарбниці мало б надійти щонайменше 24 мільйони гривень. Однак бюджет отримав лише 5,4 мільйона.
«Куди поділися ще 17,2 млн. гривень, незрозуміло», – йшлося на сайті «КиївВлада». – У 2016 році завдяки каламутній схемі із залучення до проведення столичних ярмарків приватних підприємців, це КП втратило близько 4 мільйони гривень».
У 2021 році співголова Громадської організації «Київський міський комітет порятунку бізнесу» Тетяна Петренко, як писав портал Київ Тайм, заявила:
«Пересувна торгівля – взагалі в хаосі, ніякі торги не дали можливості навести порядок в цій сфері». За її словами, просто тепер з’явилося кілька шляхів корупційних схем, один із них – через покровителів у владі… А взагалі, погодьтеся, дуже дивно, що підприємство, яке опікується ярмарками, сезонною торгівлею, має збитки. Очевидно, щось тут не гаразд».
Тетяна Петренко публічно запитувала:
«Поясніть мені, будь-ласка, навіщо Києву такі комунальні підприємства?! Вони володіють ласими приміщеннями, а деякі – великими територіями. Їм як комунальним монополіям віддані жирні «теми», з яких вони щомісяця мають мільйони гривень, і це лише офіційно. А в бюджет міста вони взагалі нічого не платять. Майже всі комунальні підприємства звільнені від сплати частини прибутку до бюджету міста вже 3 роки».
![](/wp-content/uploads/2024/09/ae51b02a55883903d24a1f12c623aece.jpg)
На сайті «Київ влада» Тетяна Петренко обурювалася:
«Уявіть лише собі: всі ярмарки в Києві організовують, проводять виключно комунальні підприємства. Лише вони збирають «вершки» офіційно і не тільки з учасників таких ярмарків – підприємців. Але від зароблених коштів за використання території міста, за наші з вами незручності, особливо по вихідних, ми з вами як кияни не маємо нічого. Місту вони ні за що не платять. Куди йдуть зароблені на нашому майні кошти?»
У 2021 році міська влада, як розповідали медіа, виношувала намір взагалі надати «Міському магазину» повноваження монопольно організовувати вуличні ярмарки, надавати послуги у цій сфері, відсунувши вбік інші комунальні підприємства, зокрема «Київську спадщину». Однак на таке переформатування ринку не ризикнули піти, певно, зваживши на можливі протестні акції як з боку підприємців, так і з боку ображених, себто тих КП, у кого хотіли відібрати шмат пирога.
Виникає запитання: а може, такий хаос (контрольований) у справі вуличної торгівлі був комусь вигідний?
Чергова реорганізація
Цього року столична влада провела кардинальну реорганізацію – зосередила функції організації всіх видів вуличної торгівлі (кіоски, поштомати, вендінгові апарати, кавові автомати, автокав’ярні, аквамати, автомати з продажу снеків, розміщення електросамокатів та велосипедів тощо) «в руках» одного комунального підприємства. Було створено КП «Київ. Прозоро» на базі нефункціонуючого КП «ЛІК» та скандально відомого КП «Міський магазин». До речі, тільки з 2019 до 2023 року в КП «ЛІК» змінилося сім керівників.
![](/wp-content/uploads/2024/09/cfae923031c2c0e079fc3df105ce8845.jpg)
Нещодавно на комісії КМДА звітував керівник нового підприємства Ігор Горобець. За перше півріччя нинішнього року «Міський магазин» одержав чистий прибуток – 4 мільйони 102 тисячі гривень. Реалізовано товарів за півріччя на 13 мільйонів 682 тисячі гривень (здебільшого книжкової продукції). Через електронний майданчик «Прозоро. Продаж» було проведено 247 аукціонів, за підсумками яких укладено 123 договори на загальну суму 30 мільйонів 937 тисяч гривень.
За даними нового керівника цього КП, в першому півріччі 2024-го збільшено реалізацію товарів та послуг на 30 відсотків.
Як бачимо, певні позитивні зрушення є в цій справі. Цьому сприяло, перш за все, запровадження державної електронної системи «Прозоро.Продажі». Як буде далі – час покаже. Сьогодні ще триває реорганізація КП, яка має закінчитися до 3 вересня 2024-го.
Скільки сплачують підприємці за робоче місце
Було заслухано й звіт очільника КП «Київська спадщина» Олексія Литвинова, яке також опікується вуличними ярмарками. Так, підприємство за півроку 2024-го провело 636 ярмаркових заходів. Комісія поцікавилася, скільки створюють торгових місць під час кожного ярмарку. Від двадцяти до ста, залежно від району.
«Київська спадщина» у п’яти районах міста має 20 тисяч робочих місць, розповів керівник підприємства. Для підприємця вартість робочого місця коштує від 450 до 800 гривень, залежно від групи товарів. Середня ціна – 600 гривень.
![](/wp-content/uploads/2024/09/dc1c87f13e5cb715f7cef659ce60794f.jpg)
За півріччя підприємство одержало дохід 5 мільйонів 109 тисяч гривень від проведення сільськогосподарських сезонних і тематичних ярмарків, що на 1 мільйон 81 тисячу гривень менше запланованого. Пояснюють, що зменшення доходів пов’язано з об’єктивними причинами. До бюджету переказано за півріччя 1 мільйон 348 тисяч гривень, зокрема до скарбниці Києва 355 тисяч.
Маємо надію, що міські аудитори ретельно звірять усі ці цифри з документами, публічно оприлюднять інформацію, які суми місто одержало від вуличної торгівлі. Хочеться сподіватися, що чергова реорганізація цієї сфери буде на користь громади.
Богдан ТУР
Читайте також: На шиї в громади Києва
Більше новин, фото та відео у телеграм-каналі KASHTAN NEWS. Досі не підписані на новини Києва та України в телеграмі? Підписуйтеся та першими дізнавайтеся про найголовніше в телеграмі.