786
Від непрофесійних дій київських начальників міський бюджет зазнав збитків на 40 мільйонів. Дещо про результати аудиту
Редакція поцікавилася в КМДА результатами роботи Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту міської держадміністрації за півріччя 2024-го
З офіційної відповіді робимо висновок, що в міській скарбниці не перевелися «щури», які гризуть бюджетний пиріг.
За цей період виявлено порушень на загальну суму 322 мільйони 800 тисяч гривень, із них із втратами – на 91 мільйон.
Місто й надалі страждає від неефективних управлінських рішень у різних сферах міського господарства. Від непрофесійних дій начальників муніципальний бюджет зазнав утрат на 40 мільйонів 300 тисяч гривень. Окрім цього, від їхнього нефахового керівництва є ризик утрат величезної суми коштів – 854 мільйони 300 тисяч гривень.
А тепер порівняймо деякі цифри. У звіті Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту КМДА, який є у відкритому доступі, за підсумками 2023 року встановлено порушення на загальну суму 241 мільйон 700 тисяч гривень, а саме: порушення, що призвели до втрат фінансових та матеріальних ресурсів на суму 52 мільйони 400 тисяч гривень.
А ось лише за півріччя 2024-го від «щурів» бюджет утратив більше коштів, аніж за весь 2023 рік. Як бачимо, ці гризуни мають хороший апетит.
![](/wp-content/uploads/2024/08/5d1025ecabdcaf061131f4923aae87eb.jpg)
Нещодавно із уст першого заступника керівника Київської міської прокуратури Марії Вдовиченко прозвучала інформація що кримінальні правопорушення викрили в дорожньому господарстві, транспортній інфраструктурі, озелененні, благоустрої, управлінні житлового фонду, медичній, освітній, ритуальній сферах, муніципальній безпеці. Тобто, крадуть, зловживають службовим становищем, проводять сумнівні комбінації майже скрізь.
Суми втрат міського бюджету були б, мабуть, ще більшими, якби аудитори з певною регулярністю перевіряли грандів столичного господарства: метрополітен, «Київпастранс», «Київавтодор» та деяких інших, причому, щоб це був комплексний аудит, а не перевірка окремих закупівель чи структурних підрозділів. Зрештою, як розповідають у прокуратурі, якщо й проводився аудит на деяких із цих підприємств, то перевіряючі звітували про незначні суми порушень.
![](/wp-content/uploads/2024/08/6e1aa90328734ddc92ff4b29f5b07e47.jpg)
Наприклад, як стверджують у прокуратурі, за 2015 – 2022 роки Департамент внутрішнього фінансового контролю та аудиту КМДА провів лише п’ять аудиторських перевірок КП «Київський метрополітен», незважаючи на колосальні бюджетні кошти, які виділяються цьому перевізнику. І «накопали» аудитори незначні суми фінансових порушень. Проте з журналістських розслідувань відомо, які грандіозні сумнівні фінансові операції проводили тут за керівництва Віктора Брагінського, ексдепутата Київради від політпартії «УДАР».
Ще промовистий факт. Упродовж 2023-2024 років було передано до суду дев’ять обвинувальних актів стосовно посадовців Дирекції будівництва шляхово-транспортних споруд Києва, а також підрядних організацій. Ідеться про спорудження Подільсько-Воскресенського мостового переходу. Рік тому прокуратура листом апелювала до керівництва міста, щоб звернуло увагу на те, що жодного разу це грандіозне будівництво не потрапляло в поле зору аудиту. Однак прокуратура не отримала відповіді.
Було ваше – стане наше: «Київводоканал» та мільйони бюджетних гривень
Утім знову повернемося до результатів аудиту за півріччя 2024-го. Хто ж пускає гроші міської громади на вітер? Наприклад, «Київводоканал» замовив дослідження, забажавши запровадити системи захисту від корозії трубопроводів у водопровідних мережах Оболоні. Витратив на це 22 мільйони 400 тисяч гривень. Дослідження виконали, однак результати не впровадили в практику, усе це – на папері, припадає пилом на архівній полиці. Ось так «щури» поживилися 22-ма мільйонами гривень, тобто коштами київських платників податків.
![](/wp-content/uploads/2024/08/587d7d97949fe937716dc28ab0d10602.jpg)
В аудиторському звіті за півріччя чимало фактів стосується саме «Київводоканалу». Ось прочитайте, як дбайливо піклувалися про свої інтереси приватні акціонери цього підприємства, натомість забули, що є ще й інтереси та майно міської громади
«У 2007 році внесено зміни до Договору від 1 грудня 2006 року, які дозволили ПрАТ «АК «Київводоканал» отримувати право власності на виготовлену продукцію, результати послуг та доходи від використання майна, що призвело до щорічного зменшення частки майна територіальної громади Києва, – дійшли висновку аудитори. – З 2019 року ця частка зменшилася на 5%, тоді як частка активів Товариства збільшилася на 5%. Амортизаційні відрахування на майно використовуються виключно для придбання, будівництва, реконструкції та модернізації власного майна ПрАТ «АК «Київводоканал». У разі розірвання договору об’єкти, побудовані за кошти амортизаційних відрахувань на суму 591,5 млн грн, можуть залишитися у власності Товариства або місто повинно буде відшкодувати ці витрати».
Нагадаємо: в травні 2024-го «Kаштан NEWS» розповідав, що депутати Київради схвалили 74-ма голосами ліквідацію ПрАТ «Київводоканал» та створення замість нього КП «Київводоканал». Статутний капітал нового КП становитиме 1,5 мільярда гривень, які будуть виділені з міського бюджету.
Мабуть, виникне питання і щодо об’єктів, побудованих за кошти амортизаційних відрахувань на суму 591,5 млн грн, про які написали аудитори. Відтак можна висунути версію, що місто втратить більше півтора мільярда гривень. Хіба ж не зрозуміло, хто тут «в шоколаді»?!
Але «кіно» з «Київводоканалом» не закінчується. Знову апелюємо до результату аудиту.
«Станом на 1 липня 2023-го сума інвестицій ПрАТ «АК «Київводоканал» на субрахунку «Капітальне будівництво» становила 2 мільярди 16 мільйонів гривень, з яких 82% (1 мільярд 78 мільйонів) – кошти бюджету Києва, спрямовані на будівництво 81-го об’єкта. Аудит показав, що 19 об’єктів, готових на 95-100% і вартістю 155 мільйонів 600 тисяч гривень не введено в експлуатацію з 2006 року. А це свідчить про недоліки в управлінні. Згідно з законом, експлуатація таких об’єктів заборонена, що призводить до ризику знецінення і неефективного використання коштів».
Тобто з міського бюджету фінансували будівництво об’єктів водоканального господарства, а їх чомусь «забували» вводити в експлуатацію. Це по господарськи?
Аудитори зазначають:
«Виявлено випадки паралельного обліку об’єктів незавершеного будівництва, що може призвести до необхідності компенсації Київською міськрадою витрат на 6 мільйонів 500 тисяч гривень у разі припинення договору…»
Після ліквідації ПрАТ «Київводоканал» не важко здогадатися, що «гризуни» поживляться і цими 6 мільйонами гривень.
Що до вподоби київським «гризунам»
У столиці стало «вірусним» завищення вартості ремонтно-будівельних робіт підрядними організаціями, особливо в медичних закладах. Замовники цих робіт, тобто медичне начальство, забуло, що таке контроль… Відтак міський бюджет зазнав утрат на 30 мільйонів гривень.
Ось що зазначають аудитори:
«В результаті неналежного контролю КНП «Київська міська дитяча клiнiчна лiкарня № 1» за будівельними роботами (вулиця Богатирська, 30 в Оболонському районі) ТОВ «Будівельна компанія статус лідер» завищила обсяги і вартість на суму 5 мільйонів 600 тисяч гривень, чим завдано втрат бюджету Києва на відповідну суму».
Подібна ситуація була і в Київському міському клінічному госпіталі ветеранів війни, де ремонтували приміщення п’ятого поверху головного корпусу за адресою: вулиця Федора Максименка, 26, що в Оболонському районі. Підрядною організацією ТОВ «Абсолют-клімат» завищено обсяги і вартість робіт на 4 мільйони гривень. А це також втрати столичного бюджету.
![](/wp-content/uploads/2024/08/0bcb98e29b4b5fc6f9499c26d4f4ab4c.jpg)
До речі, про цей грандіозний ремонт та комбінації з ним «Kаштан NEWS» докладно розповідав у матеріалі: «Що відбувається за фасадом київських медичних програм»
Київський міський голова Віталій Кличко на своїй сторінці у Фейсбуку відреагував на журналістські виступи, написавши:
«Після інформації, оприлюдненої деякими інтернет-виданнями, доручив Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту КМДА здійснити позапланову перевірку щодо проведення тендеру та заявленої вартості ремонтних робіт у Київському міському клінічному госпіталі ветеранів війни, де місто планує створити великий реабілітаційний центр для військових.
Також столична влада підготувала звернення до правоохоронних органів перевірити дотримання і прозорість процедур щодо ремонту цього обʼєкту. Якщо були порушення і завищення цін, – скасовуємо тендер і оголошуємо новий. А щодо відповідальних осіб – за результатами перевірок будуть ухвалені відповідні рішення, в тому числі й кадрові».
Сьогодні аудитори, як видно з документа, встановили порушення. А чому ж громада не бачить кадрових висновків, як обіцяв мер Кличко?
А закупівлі – дуже «смачні»
Є великі порушення й у сфері закупівель. Зокрема, недотримання основних принципів, а саме: непрозорий вибір постачальників, завищення цін у договорах про закупівлю, неефективність закупівель… Так, за даними аудиторів, Комунальним некомерційним підприємством «Медичний центр реабілітації та паліативної допомоги» допущено завищення вартості закупівель на 17 мільйонів 770 тисяч гривень.
У першому півріччі 2024 році фахівці Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту міської держадміністрації надали зауважень щодо закупівель із ризиком фінансових втрат на загальну суму 53 мільйони 713 тисяч гривень, із яких замовниками враховано зауважень на суму 24 мільйони 10,5 тисячі гривень та скасовано торги на 433 мільйони 989 тисяч гривень. Завдяки рекомендаціям Департаменту вдалося заощадити та повернути до міського бюджету за І півріччя 2024 року майже 485 мільйонів гривень.
Ці факти свідчать про те, що кількість бажаючих поживитися з міської скарбниці не зменшується.
Матеріали аудиту було передано Київському міському голові. У них було зазначено:
«З метою прийняття відповідних управлінських рішень інформуємо вас про установи, які системно ігнорують та не виконують чисельні звернення Департаменту щодо необхідності врахування рекомендацій, наданих за результатами аудиту…»
У переліку таких є й Комунальне некомерційне підприємство «Медичний центр реабілітації та паліативної допомоги».
![](/wp-content/uploads/2024/08/8b5a202c3a2275e31baf29abee34dcd6.jpg)
Аудитори стверджують:
«Під час виконання робіт з капітального ремонту приміщень 5-го поверху головного корпусу підприємства за адресою: вулиця Федора Максименка, 26 в Оболонському районі встановлено неефективне витрачання бюджетних коштів на суму 18 929,777 тис. грн внаслідок неналежного аналізу замовником поточних цін на ринку будматеріалів, виробів та конструкцій під час визначення вартості прямих витрат при складанні кошторисної документації та укладанні договору підряду з капремонту…»
«Для недопущення в подальшому укладення договорів підряду по завищеній вартості будівельних матеріалів, виробів, конструкцій та мінімізації ризику втрат бюджетних коштів, Департаментом спільно з КП «Київекспертиза» проведено вибірковий аналіз очікуваної вартості матеріальних ресурсів під час запланованих капремонтів 2-го та 4-го поверхів головного корпусу. Встановлено завищення очікуваної вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 17 770,45 тис. грн. Проте зауваження не враховані, заходів щодо недопущення порушень, забезпечення дотримання вимог законодавства України не вжито».
Тож, чи варто дивуватися, чому так багато дірок для різних «щурів» у міській скарбниці?
Богдан ТУР
Читайте також: Який він сьогодні, корупційний Київ: цифри й факти
Більше новин, фото та відео у телеграм-каналі KASHTAN NEWS. Досі не підписані на новини Києва та України в телеграмі? Підписуйтеся та першими дізнавайтеся про найголовніше в телеграмі.